|
|
|
1.
Definitsioonid |
|
2.
Aretusväärtuse prognoosimine ühe informatsiooniallika
alusel |
|
3.
|
4.
Näiteid mitmestest selektsiooni-indeksitest
|
|
5.
|
6.
|
7.
Enesekontroll |
|
Lisa |
¤
|
Kogu
materjal ühe pdf-failina:
|
¤
|
Exceli
makro selektsiooniindeksite konstrueerimiseks
ja võrdlemiseks: |
|
|
Lahendused
- Teil
on vaja hinnata aretusväärtused kümnele
omavahel suguluses mitteolevale loomale. Vahendeid
(rahalisi, ajalisi jne) on määramaks 20
fenotüübiväärtust.
Oletame, et kõigil loomadel on fenotüübiväärtused
soovi korral määratavad korduvalt, samuti
on fenotüübiväärtusi võimalik
määrata nii looma emal, järglastel
kui ka poolõdedel.
Milline
fenotüübiväärtuste määramise
strateegia annab täpseimad aretusväärtuste
hinnangud, kui
a)
h2 = 0,25, R = 0,5 ja
c2 = 0;
b)
h2 = 0,25, R = 1 ja c2
= 0;
c)
h2 = 0,25, R = 0,5, c2
= 0 ja loomal enesel pole fenotüübiväärtuste
määramine võimalik.
Lahendamiseks
kasutage programmi stselind_est.xls.
Lahendus.
Kuna
aretusväärtuseid on vaja 10-le loomale
ja määrata saab 20 fenotüübiväärtust,
on loomulik, et iga looma aretusväärtus
tuleks hinnata kahe fenotüübiväärtuse
alusel.
Variandi
a) puhul on aretusväärtuste hinnangud
täpseimad juhul, kui määrata fenotüübiväärtused
igal loomal enesel kaks korda: rIA
= 0,577. Juhul, kui sooritada loomal enesel vaid
üks mõõtmine ja teine mõõtmine
sooritada looma emal või järglasel,
on saadava aretusväärtuse hinnangu täpsus
mõlemal juhul 0,535.
Variandi
b) puhul, kui korduvus on 1, annab täpseimad
aretusväärtuse hinnangud strateegia,
mille kohaselt sooritatakse loomal enesel üks
mõõtmine ja teine mõõtmine
tehakse kas looma emal või järglasel,
aretusväärtuse hinnangu täpsus
on siis analoogselt juhuga a) 0,535 (sest kui
sooritada igal loomal vaid üks mõõtmine,
ei oma korduvuse väärtus mingit rolli).
Looma enese kahekordse mõõtmise
korral on aretusväärtuse hinnangu täpsus
0,5, sest 100%-lise korduvuse puhul ei anna sama
looma lisamõõtmine mingit lisainfot.
Kui ema või järglste infot ei ole
käepärast, tuleks loomale enesele lisaks
mõõta ära ka üks ta poolõde,
sellisel juhul rIA = 0,509.
Variandi
c) puhul on võrdselt head variandid mõõta
ära kaks järglast või ema ja
üks järglane, mõlemal juhul rIA
= 0,343.
- Uurige,
kuidas sõltub isa aretusväärtuse
hinnangu täpsus tema järglaste arvust
ja päritavuskoefitsiendi
väärtusest.
a)
Konstrueerige Excelis tabel, kuhu pange
kirja potentsiaalsed järglaste arvud n,
huvi pakkuvad
päritavuskoefitsiendi h2
väärtused ja arvutage valemist
![](valemid/image253.gif)
isa
aretusväärtuse hinnangu täpsus.
Potentsiaalne
järglaste arv võiks varieeruda 1-st
100-ni ja aretusväärtuse hinnangute täpsused
arvutage h2 = 0,2, h2
= 0,5 ja h2 = 0,8 korral.
Illustreerige modelleerimise tulemusi joonisega.
Lahendus.
Arvutused
võib Excelis koondada tabelisse järgmisel
viisil:
![](valemid/yl2_a.jpg)
Ja
modelleerimise tulemusi illustreeriv joonis võiks
olla järgmine:
![](valemid/yl2_b.jpg)
b)
Millal on aretusväärtuse hindamiseks (täpsuse
seisukohast) vaja rohkem järglasi, h2
= 0,2, h2 = 0,5 või h2
= 0,8 korral?
Vastus.
Mida
väiksem on päritavuskoefitsiendi väärtus,
seda rohkem järglasi on sama hindamistäpsuse
saavutamiseks vaja.
c)
Vähemalt kui mitut järglast on vaja, et
isa aretusväärtuse hinnangu täpsus
oleks vähemalt 0,8
(eraldi h2 = 0,2, h2
= 0,5 ja h2 = 0,8 korral)?
Vastus.
Selleks,
et isa aretusväärtuse hinnangu täpsus
oleks vähemalt 0,8, on h2
= 0,2 korral vaja vähemalt 34 järglast,
h2 = 0,5 korral vähemalt
13 järglast ja h2 = 0,8 korral
vähemalt 8 järglast isa kohta.
- Kolmest
huvi pakkuvast eesti tumedapealisest jäärast
ühel on kolm, teisel kaks ja kolmandal üks
poolõde (jäär ja tema poolõed
on ühise isa järglased), kellel kõigil
on registreeritud 100 päeva mass ja tallede
arv esimesel poegimisel.
Andmed
on esitatud järgmises tabelis.
Jäär
|
Utt
|
100
päeva mass
|
Tallede
arv
|
I
|
1
|
22,8
|
1
|
I
|
2
|
26,2
|
2
|
I
|
3
|
24,7
|
1
|
II
|
4
|
26,1
|
2
|
II
|
5
|
22,5
|
2
|
III
|
6
|
27,9
|
1
|
a)
Hinnake jäärade aretusväärtused
mõlema tunnuse osas ja arvutage kõigile
jääradele nende aretusväärtuste
hinnangute täpsus (accuracy). Poolõdedele
ühine keskkonnaefekt lugege võrdseks
nulliga, c2HS
= 0 (eeldatavalt on vaatlusalused poolõed
pärit eri lautadest jmt).
Tulemused.
Jäär
|
Poolõdede
arv (n)
|
100
päeva mass
|
Kordaja
selektsiooni-indeksis (b)
|
Poolõdede
keskmine
|
Poolõdede
keskmise erinevus pop. keskmisest
|
Aretusväärtus
(AV)
|
Aretusväärtuse
hinnangu täpsus (r)
|
I
|
3
|
0,60
|
24,6
|
-0,47
|
-0,28
|
0,548
|
II
|
2
|
0,44
|
24,3
|
-0,73
|
-0,33
|
0,471
|
III
|
1
|
0,25
|
27,9
|
2,87
|
0,72
|
0,354
|
Jäär
|
Poolõdede
arv (n)
|
Tallede
arv
|
Kordaja
selektsiooni-indeksis (b)
|
Poolõdede
keskmine
|
Poolõdede
keskmise erinevus pop. keskmisest
|
Aretusväärtus
(AV)
|
Aretusväärtuse
hinnangu täpsus (r)
|
I
|
3
|
0,143
|
1,3
|
-0,17
|
-0,024
|
0,267
|
II
|
2
|
0,098
|
2,0
|
0,50
|
0,049
|
0,221
|
III
|
1
|
0,050
|
1,0
|
-0,50
|
-0,025
|
0,158
|
Arvutusteks
vajalikud populatsiooni keskmised väärtused
ja päritavuskoefitsiendid on kirjas järgnevas
tabelis.
Tunnus |
Baaspopulatsiooni
|
Päritavus
(h2)
|
keskmine
|
standardhälve
|
100
päeva mass |
25,3
|
2,76
|
0,5
|
Sündinud
tallede arv |
1,51
|
0,32
|
0,1
|
b)
Hinnake kõigile jääradele suhteline
aretusväärtus (kasumiindeksi väärtus)
juhul, kui majanduslikud kaalud 100 päeva massile
ja sündinud tallede arvule on vastavalt 0,25
ja 0,75.
c)
Teisendage suhtelisi aretusväärtuseid
nii, et nende keskmine oleks 100 ja standardhälve
10 punkti. Teisendamisel lähtuge sellest, et
baaspopulatsioonis (mille suhtes on vaja populatsiooni
geneetiliselt hinnata) on keskmine suhteline aretusväärtus
0 standardhälbega 1,5.
Järjestage jäärad suhteliste aretusväärtuste
alusel
Tulemused.
Jäär
|
100
päeva massi aretusväärtus (AV100)
|
Viljakuse
aretusväärtus (AVv)
|
Suhteline
aretusväärtus
(SAV = 0,25AV100
+ 0,75AVv)
|
Teisendatud
suhteline aretusväärtus
|
Jäära
järjekorranumber
|
I
|
-0,28
|
-0,024
|
-0,088
|
92,7
|
3
|
II
|
-0,33
|
0,049
|
-0,045
|
95,9
|
2
|
III
|
0,72
|
-0,025
|
0,160
|
111,4
|
1
|
Jäär
III on kõrgeima suhtelise aretusväärtusega
põhjusel, hoolimata 100 päeva kehamassile
omistatud majanduslikust kaalust 0,25, on kehamassi
mõõteskaala märksa suurem tallede
arvu mõõteskaalast, mistap peegeldab
antud näites leitud suhteline aretusväärtus
eelkõige erinevust tallede 100 päeva
massis.
Saamaks objektiivsemaid tulemusi, tulnuks enne üksikute
aretusväärtuste suhtelisse aretusväärtusesse
koondamist need omakorda teisendada samale skaalale
|
|
<
Eelmine |
|
|