|
|
|
1.
Definitsioonid |
|
2.
Aretusväärtuse prognoosimine ühe informatsiooniallika
alusel |
|
3.
|
4.
Näiteid mitmestest selektsiooni-indeksitest
|
|
5.
|
6.
|
7.
Enesekontroll |
|
Lisa |
¤
|
Kogu
materjal ühe pdf-failina:
|
¤
|
Exceli
makro selektsiooniindeksite konstrueerimiseks
ja võrdlemiseks: |
|
|
Ülesanded
- Teil
on vaja hinnata aretusväärtused kümnele
omavahel suguluses mitteolevale loomale. Vahendeid
(rahalisi, ajalisi jne) on määramaks 20
fenotüübiväärtust.
Oletame, et kõigil loomadel on fenotüübiväärtused
soovi korral määratavad korduvalt, samuti
on fenotüübiväärtusi võimalik
määrata nii looma emal, järglastel
kui ka poolõdedel.
Milline
fenotüübiväärtuste määramise
strateegia annab täpseimad aretusväärtuste
hinnangud, kui
a)
h2 = 0,25, R = 0,5 ja
c2 = 0;
b)
h2 = 0,25, R = 1 ja c2
= 0;
c)
h2 = 0,25, R = 0,5, c2
= 0 ja loomal enesel pole fenotüübiväärtuste
määramine võimalik.
Lahendamiseks
kasutage programmi stselind_est.xls.
NB! Juhul, kui teil tekib probleeme antud
faili avamisega või rakendamisega, on probleem
ilmselt teie arvuti MS Office turvaseadetes
(makrod pole lubatud). Lahendusena tuleks Excelil
lubada antud faili sisu (makrode) kasutamist.
Makrode lubamisest ja keelamisest MS Excelis
vt näiteks
http://office.microsoft.com/et-ee/excel-help/HA010354316.aspx
- Uurige,
kuidas sõltub isa aretusväärtuse
hinnangu täpsus tema järglaste arvust
ja päritavuskoefitsiendi
väärtusest.
a)
Konstrueerige Excelis tabel, kuhu pange
kirja potentsiaalsed järglaste arvud n,
huvi pakkuvad
päritavuskoefitsiendi h2
väärtused ja arvutage valemist
![](valemid/image253.gif)
isa
aretusväärtuse hinnangu täpsus.
Potentsiaalne
järglaste arv võiks varieeruda 1-st
100-ni ja aretusväärtuse hinnangute
täpsused
arvutage h2 = 0,2, h2
= 0,5 ja h2 = 0,8 korral.
Illustreerige modelleerimise tulemusi joonisega.
b)
Millal on aretusväärtuse hindamiseks
(täpsuse seisukohast) vaja rohkem järglasi,
h2 = 0,2,
h2 = 0,5 või h2
= 0,8 korral?
c)
Vähemalt kui mitut järglast on vaja,
et isa aretusväärtuse hinnangu täpsus
oleks vähemalt 0,8
(eraldi h2 = 0,2, h2
= 0,5 ja h2 = 0,8 korral)?
- Kolmest
huvi pakkuvast eesti tumedapealisest jäärast
ühel on kolm, teisel kaks ja kolmandal üks
poolõde (jäär ja tema poolõed
on ühise isa järglased), kellel kõigil
on registreeritud 100 päeva mass ja tallede
arv esimesel poegimisel.
Andmed
on esitatud järgmises tabelis.
Jäär
|
Utt
|
100
päeva mass
|
Tallede
arv
|
I
|
1
|
22,8
|
1
|
I
|
2
|
26,2
|
2
|
I
|
3
|
24,7
|
1
|
II
|
4
|
26,1
|
2
|
II
|
5
|
22,5
|
2
|
III
|
6
|
27,9
|
1
|
a)
Hinnake jäärade aretusväärtused
mõlema tunnuse osas ja arvutage kõigile
jääradele nende aretusväärtuste
hinnangute täpsus (accuracy). Poolõdedele
ühine keskkonnaefekt lugege võrdseks
nulliga, c2HS
= 0 (eeldatavalt on vaatlusalused poolõed
pärit eri lautadest jmt).
Arvutused
võite näiteks koondada järgnevat
tüüpi tabelitesse (siin näide 100
päeva massi tarvis).
Jäär
|
Poolõdede
arv (n)
|
100
päeva mass
|
Kordaja
selektsiooni-indeksis (b)
|
Poolõdede
keskmine
|
Poolõdede
keskmise erinevus pop. keskmisest
|
Aretusväärtus
(AV)
|
Aretusväärtuse
hinnangu täpsus (r)
|
I
|
|
|
|
|
|
|
II
|
|
|
|
|
|
|
III
|
|
|
|
|
|
|
Arvutusteks
vajalikud populatsiooni keskmised väärtused
ja päritavuskoefitsiendid on kirjas järgnevas
tabelis.
Tunnus |
Baaspopulatsiooni
|
Päritavus
(h2)
|
keskmine
|
standardhälve
|
100
päeva mass |
25,3
|
2,76
|
0,5
|
Sündinud
tallede arv |
1,51
|
0,32
|
0,1
|
b)
Hinnake kõigile jääradele suhteline
aretusväärtus (kasumiindeksi väärtus)
juhul, kui majanduslikud kaalud 100 päeva massile
ja sündinud tallede arvule on vastavalt 0,25
ja 0,75.
c)
Teisendage suhtelisi aretusväärtuseid
nii, et nende keskmine oleks 100 ja standardhälve
10 punkti. Teisendamisel lähtuge sellest, et
baaspopulatsioonis (mille suhtes on vaja populatsiooni
geneetiliselt hinnata) on keskmine suhteline aretusväärtus
0 standardhälbega 1,5.
Järjestage jäärad suhteliste aretusväärtuste
alusel. Arvutused võite näiteks koondada
järgnevat tüüpi tabelisse.
Jäär
|
100
päeva massi aretusväärtus (AV100)
|
Viljakuse
aretusväärtus (AVv)
|
Suhteline
aretusväärtus
(SAV = 0,25AV100
+ 0,75AVv)
|
Teisendatud
suhteline aretusväärtus
|
Jäära
järjekorranumber
|
I
|
|
|
|
|
|
II
|
|
|
|
|
|
III
|
|
|
|
|
|
|
|
<
Eelmine |
|
|