|
|
|
|
1.
Sissejuhatus |
|
2.
Binaarse tunnuse seos mittearvulise tunnusega või
diskreetse arvtunnusega |
|
3.
Binaarse
tunnuse seos pideva arvtunnusega |
|
4.
Enesekontroll |
|
Lisa |
¤
|
Kogu
materjal ühe pdf-failina:
|
|
|
Vastused
ja lahendused
-
16-l mullikal on fikseeritud nende tiinestuvus esimesest
seemendusest ning lisaks on nad genotüpiseeritud
teatud lookuste osas. Uurimaks seost mullikate tiinestumise
ja ühe konkreetse genotüübi vahel,
konstrueeriti järgmine sagedustabel.
Genotüüp |
Ei
tiinestunud
|
Tiinestus
|
Kokku
|
AA |
2
|
5
|
7
|
AG |
8
|
1
|
9
|
Kokku |
10
|
6
|
16
|
a)
Arvutage toodud tabeli alusel tiinestuvuskordajad
("risk tiinestuda"), riskisuhted ja ansside
suhted ning sõnastage nende alusel mõned
laused.
Vastus:
genotüübiga
AA lehmade tiinestuvuskordaja on 0,714 ja genotüübiga
AG lehmade tiinestuvuskordaja on 0,111, st et genotüübiga
AA lehmadest tiinestus 71,4% ja genotüübiga
AG lehmadest 11,1%.
Riskisuhe RR = 6,43 tähendab, et genotüübiga
AA lehmadel on "risk" tiinestuda 4,43
korda suurem, võrreldes genotüübiga
AG lehmadega.
ansside suhte OR = 20,0 alusel võib
väita, et genotüübiga AA lehmadel
on anss tiinestuda 20 korda suurem, võrreldes
genotüübiga AG lehmadega.
b)
Arvutage ansside suhte 95%-usaldusintervall
ja sõnastage järeldus seose statistilise
olulisuse kohta.
Vastus:
ansside suhte 95%-usaldusintervall 95%CIOR
= (1,42; 282,46) näitab, et genotüübiga
AA lehmade tiinestumine erineb statistiliselt oluliselt
genotüübiga AG lehmade tiinestumisest
(sest 95%-usaldusintervall ei sisalda arvu 1).
c)
Teostage χ2-test ja sõnastage
järeldus seose statistilise olulisuse kohta.
Vastus:
p = 0,0134 < 0,05, seega on seos uuritava
genotüübi ja lehmade tiinestumise vahel
statistiliselt oluline.
d)
Teostage Fisheri täpne test (näiteks mõne
online-kalkulaatori abil) ja sõnastage järeldus
seose statistilise olulisuse kohta.
Vastus:
ühepoolsele testile vastav olulisuse tõenäosus
p = 0,024, kahepoolsele testile vastav olulisuse
tõenäosus sõltuvalt arvtamise
metoodikast p = 0,035 või p
= 0,049. Seega on seos uuritava genotüübi
ja lehmade tiinestumise vahel statistiliselt oluline.
- Uuriti
kahjurite surevust sõltuvalt kahjuritõrjevahendi
kontsentratsioonist. Uuringu andmed ning logistilise
ja probit-regressiooni tulemused on esitatud järgmisel
joonisel.
![](LD90_kahjur.jpg)
a)
Leidke 90%-lise tõenäosusega surmav
kontsentratsioon (LC90, 90% lethal concentration)
nii logistilise kui ka probit-regressiooni alusel.
Vastus:
logistilise
mudeli kohaselt Surevus = 1 / [1 + exp(2,46
- 0,072*Kontsentratsioon)], mistap 90%-liselt
surmav kontsentratsioon
LC90
= {LN[0,9/(1-0,9)] + 2,46}/0,072 = 64,68 mg;
probit-mudeli
kohaselt Surevus = Φ(-1,44 + 0,041*Kontsentratsioon),
mistap 90%-liselt surmav kontsentratsioon
LC90
= [Φ-1(0,9) + 1,44]/0,041 = (1,28+1,44)/0,041
= 66,38 mg.
b)
Kui suur on ansside suhe ja mida see näitab?
Vastus:
OR = e0,072 = 1,075, seega
suureneb kahjuritõrjevahendi kontsentratsiooni
suurenemisel 1 mg võrra anss, et kahjur
sureb, 1,075 korda.
-
Uuriti, kui sügavates veekogudes armastab kudeda
mudakonn. Uuringu andmed ning logistilise regressioonanalüüsi
tulemused on esitatud järgmisel joonisel.
![](logit_mudakonn.jpg)
a)
Millisele hinnangulisele kudemistõenäosusele
vastab kudemiseks sobivaid ja mittesobivaid veekogusid
optimaalseimalt eristav sügavuse piirväärtus
45 cm?
Vastus:
kudemiseks sobivaks võib veekogu lugeda juba
siis, kui logistilisest mudelist hinnatud kudemiseks
sobivuse tõenäosus on üle 0,35.
b)
Mitu korda väheneb kudemise anss veekogu
sügavuse suurenemisel 1 cm võrra?
Vastus:
OR = e-0,0743 = 0,928,
seega väheneb veekogu sügavuse suurenemisega
1 cm võrra anss sobida mudakonnale
kudemiseks 0,928 korda.
c)
Mida tähendab, et antud mudeli tundlikkus on
0,71 ja spetsiifilisus 0,68?
Vastus:
45 cm-st madalamad on 71% kudeveekogusid ja 45 cm-st
sügavamad on 68% kudemiseks mittevalitud veekogusid.
d)
Kui teada on, et ROC-kõvera alune pindala
on AUC = 0,74 ja 95%CIAUC
= (0,58;0,91), siis kui hästi võimaldab
veekogu sügavus prognoosida selle sobivust
mudakonnale kudemiseks ja kas vastav seos on statistiliselt
oluline?
Vastus:
otsustades veekogu sobivuse üle mudakonnale
kudemiseks üksnes veekogu sügavuse järgi,
on prognoosi täpsus rahuldav (AUC =
0,74), samas on seos veekogu sügavuse ja kudemistõenäosuse
vahel on statistiliselt oluline (p<0,05,
usaldusintervall ei sisalda arvu 0,5).
|
|
<
Eelmine |
|
|