|
Kreutzwaldi 62, A-213
![](http://ph.emu.ee/~ktanel/email.gif)
|
|
Loengukursused -> Loomade aretusväärtuse hindamine ja aretusprogrammid
Loomade aretusväärtuse hindamine ja aretusprogrammid
[Estimation of breeding value and breeding programmes]
(VL.0192; 4,5 AP; kevad 2009; E)
EMÜ VLI loomakasvatuse magistrantidele
|
|
|
Eksami kord 2009. aasta kevadel
Eksam koosneb 3-st osast, mille eest saadavad
punktid jagunevad järgmiselt:
1) ettekanne (täpsemalt allpool) – 40
punkti;
2) kodused ülesanded – 30 punkti;
3) suuline vestlus õppejõuga näitamaks välja oma
ainealaseid teadmisi (teemad allpool) – 30 punkti.
Eksami osa 1 – ettekanne = ülevaade ühe
(või mitme) tõu/liigi aretus- ja/või säilitusalasest
tegevusest Eesti Vabariigis (või mujal).
- Suunavad märkused (mida kõiki ei pea
käsitlema, aga mis võivad abiks olla).
- Kui palju
tõuge/liike/rasse/indiviide, keda kasvatatakse;
- kui palju organisatsioone, mis seda kasvatamist
reguleerivad/koordineerivad/jmt (kui üldse).
- Kas aretatakse (valitakse teadlikult vanemaid järglaste
saamiseks),
- kui suures osas,
- miks just nii,
- kes ja kus,
- mille alusel
- mis näitajad?
- mingid piirid, mis defineerivad
selekteeritavad indiviidid?
- aretusprogramm, kui jah, siis
milline?
- kuidas hinnatakse indiviidide geneetilist potentsiaali
– mingid mudelid, selektsiooniindeksid?
- millised on olulisemad geneetilised parameetrid
vaatlusaluses populatsioonis – päritavused, geneetilised
korrelatsioonid?,
- kui kaua juba (veel) sedasi, kuidas varem oli
(edaspidi saab olema)?
- Kas, miks, kui suures osas, millise loogika alusel
toimub import/eksport?
- Kes, kuidas ja mille alusel seda eelnevat tegevust
reguleerib?
- ...... (veel midagi olulisena/huvipakkuvana tunduvat,
mida siin kirjas pole – näiteks ülevaade mõnest
teadusartiklist, kus käsitletakse mingi uudse(te)
näitaja(te) geneetilist hindamist).
Eksami osa 3 – võimalikud lisaküsimused kursusel
räägitust.
Populatsioonigeneetikast, aretusest ja
selektsioonist (sh aretusprogrammidest)
Mida mõõdavad päritavuskoefitsient ja
geneetilised korrelatsioonikordajad?
Mis asi on aretusväärtus?
Mis asi see aretusprogramm üleüldse on (mis
punktid/küsimused püütakse aretusprogrammis ära
määratleda)?
Selektsiooniedu sõltuvus päritavusest, selekteeritavate
loomade proportsioonist, varieeruvusest
(dispersioonist).
jne (täpsustub kursuse jooksul – et palju jõuab).
Suguluskoefitsientidest
Suguluskoefitsientide olemus – mida
nad siis tegelikult hindavad? Mille poolest erineb
Wright’i suguluskoefitsient Malecot’ omast?
Inbriidingukoefitsient – mida näitab (näiteks F =
0,1 – mida see konkreetse looma kohta ütleb)?
Kui suur on näiteks järglase inbriidingukoefitsient, kui
tema emal ja isal on sama isa?
Wright’i ja Hendersoni meetod sugulus- ja
inbriidingukoefitsientide leidmiseks – mis ideoloogia on
nende meetodite taga, mille poolest nad erinevad?
Mudelitest jmt
Aretusväärtuse hindamine järglaste
keskmise erinevusena eakaaslaste (populatsiooni)
keskmisest (millal on mõistlik kasutada?).
Aretusväärtuse hindamine selektsiooniindeksi näol (mida
see eelnevale juurde annab? millal on mõistlik
kasutada?).
BLUP – mis asi see on.
(BLUP) isa mudel – mis asi see on ja kuidas ja kellele
selle abil aretusväärtusi hinnata saab? Mis põhimõtte
alusel isa mudelist päritavuskoefitsienti hinnatakse?
Millisel juhul on BLUP mõistlikum valik aretusväärtuste
hindamiseks võrreldes selektsiooniindeksitega?
(BLUP) looma mudel – mille poolest
selektsiooniindeksitest ja/või isa mudelist erineb,
millises situatsioonis on mõistlik kasutada?
Veel mõned mudelid? Millised ja millal kasutatakse?
Mis põhimõttel konstrueeritakse üldisi
indekseid loomade geneetilise paremusjärjestuse
selgitamiseks (näiteks suhteline jõudluse aretusväärtus
J_SAV ja viljakuse suhteline aretusväärtus V_SAV
sigadel)? Majanduslikud kaalud.
Aretusväärtuste/indeksite teisendamine (a’la looma
aretusväärtus = +543kg, indeks = 104, näiteks).
Miks neid maatrikseid aretusteoorias
ja geneetikas üldse vaja läheb?
|
|